Procházka ve městě
Katolický farní kostel Svatého Ladislava
![Procházka ve městě](images/hy149.jpg)
Kostel, postavený v několika etapách nabyl dnešní formu po rekonstrukci a rozšíření budovy ukončené v roku 1927. Předpokládá se, i když to zatím není dokázáno, že na tomto místě stál kostel již v XVI. století, ale na základě pozdějších písemných zdrojů možno předpokládat, že se tam nacházel i dřevěný protestantský kostel. František III. Nádasdy po svém návratu ke katolické víře v roce 1643, začal na svých statcích stavět a rekonstruovat kostely. Rekonstrukci sárvárského kostele začal v roce 1645, ale kvůli požárům na začátku XVIII. století byla vnitřní část kostele zničena, zachovány zůstaly pouze zdi. Rekonstrukce budovy byla povedena o tři desetiletí později, v roce 1732. O vybavení referují zápisy z různých vizitací, církevních návštěv. Z těchto máme informace o třech zvonech kostele, o různých varhanách, a o tom, že hlavní vchod do kostele byl na západní straně. Presbytář nacházející se na východní straně byl zbourán v roce 1926, v tomto roce byl postaven dnešní vchod. Na tomto místě je vidět postavu Svatého Ladislava sedící na koni. V době velké přestavby, která měla mnoho odpůrců, byly odstraněny prakticky všechny charakteristické prvky původní budovy. Fresky, které jsou dnes vidět, namaloval István Z. Soós v letech 1938/39. Tématem maleb je ilustrace života krále Svatý Ladislav, kterému je kostel zasvěcen, dále jsou na freskách znázorněni Maďarští svatí, a biblické scény.
Evangelický kostel
![Procházka ve městě](images/hy153.jpg)
Kostel, který vidíme dnes, byl postaven na základech budovy postavené v roce 1794. Jeho postavení je spojeno s tolerančním patentem Josefa II., jehož vydáním se otevřela možnost stavět evangelické kostely a školy. Kostel vybudovaný v Sárváru měl zvon a varhany. V roce 1829, v požáru ohrožujícím celé město, shořela skupina budov evangelické církve. S přestavbou se začalo v roce 1834, architektem přestavby byl Sámuel Geschrey, který se usadil v Sárváru o několik let dřív. Postavený kostel byl rozšířen o empory na obou stranách pro zabezpečení prostoru pro větší počet věřících. Kostel si dodnes zachoval svůj klasicistický charakter.
Budova Penzionu Korona kdysi
![Procházka ve městě](images/hy154.jpg)
Budova je dnes v soukromém vlastnictví, ale je vhodné se alespoň v krátkosti o ní zmínit. O původní historii budovy nemáme informace, ale na základě některých písemných zdrojů sloužila jako hostinec a ubytovna již od roku 1818. Původně byla nazývána Slaměnou hospodou (Szalmakocsma), později po přestavbě vznikl dodnes používaný název, o čem svědčí i znak umístěný nad vchodem. Zdi budovy byly svědky aktivního veřejného a kulturního života města v posledních desetiletích XIX. století, a na začátku následujícího století.
Radnice
![Procházka ve městě](images/hy155.jpg)
Budova radnice, která uzavírá starou tržnici (dnes Kossuthovo náměstí) z jižní strany, byla postavena mezi roky 1878 až 1882, její architektem byl Lajos Geschrey. Zdobení jednopatrové budovy, zejména nadokenní římsa, působí příjemným dojmem na návštěvníky města. Vyhlídkový balkon na jižní straně původně nebyl její součástí, byl přistavěn k budově radnice až na začátku XX. století. Krásnou melodii zvonkohry u radnice si může několik krát denně poslechnout každý návštěvník města.
Budova první spořitelny (Takarékpénztár).
![Procházka ve městě](images/hy156.jpg)
V jednopatrové budově postavené v roce 1891, vzbuzující městskou náladu, byla zřízená první finanční instituce města. O roku výstavby a účelu budovy nás informuje datum, a písmena EST vryté do umělého kamene u vchodu. Architekt budovy ve tvaru písmene L je neznámý. V prvních desetiletích XX. století obchodníci Sárváru prodávali své výrobky v několika obchodech přízemní části budovy.
Kaple na kalvárii
![Procházka ve městě](images/hy157.jpg)
První údaje o Kalvárii, nacházející se v části města Hegyközség („obec na hoře“), pocházejí z padesátých let XVIII. století, ve kterých se mluví o kostele. Budova se nachází na kopci vpravo od silnice vedoucí z města k lázním, na hoře Úr-hegy („Hospodinově hoře“), ve které je oltář tvořen skupinou soch zobrazujících ukřižovaného Ježíše Krista s plačící Pannou Marií, Marií Magdalenou a apoštolem svatým Janem. Na zdi presbytáře doplňují scénu postavy dvou ukřižovaných lotrů. V roce 1907 byla vyhotovena socha Piety, umístěná ve výklenku zdi. Křížovou cestu na zdi obklopující kostel, tvoří dřevěné reliéfy od řezbářky Marietty Horváth.